- Da vi startet med dette arbeidet i 2009, var oppfølgingen av brukerne veldig fragmentert. Vi begynte å samle de forskjellige delene og sette dem sammen til en helhetlig tjeneste, sier ruskonsulent Petter Hoås.
Kommunen endte opp med en hjemmesnekret modell der de hentet litt fra FACT-modellen og litt fra Housing First. Alle møter med brukerne skjer der brukerne er og på brukernes premisser. Samarbeid med spesialisthelsetjenesten har vært viktig å få til.
- I startfasen var det veldig tette skott mellom oss og spesialisthelsetjenesten. Vi måtte jobbe mye med det, og jeg ble nok betraktet som en bulldoser i perioder, sier Hoås.
![Marte Berekvam, Petter Hoås, Anne Birkeland, Gerd Helen Bø](/contentassets/378ecf1a18094f4aa9ceac4bd1de57fe/imagee0jmt.png)
Forskning ved NKROP: FACT-team i langstrakte Norge - utfordringer og tilpasninger
Fastlege, Nav og boliggruppa
Det skulle lønne seg å være litt bulldoser. I dag karakteriserer Hoås samarbeidet som helt fantastisk.
- Vi kan ta direkte kontakt med behandlerne på telefon, mail eller Teams. Å ha den kontakten er alfa og omega for kvaliteten på tjenestene, sier han.
Samarbeidet med Nav og fastlegene er også viktig. Rusteamet har ukentlige møter med begge.
- Vi jobber tett med fastlege, gjeldsrådgiver i Nav og boligtildelingsgruppen. Dette henger tett sammen, og vi har fått til flere gode resultater etter å ha gjennomgått gjeldsordning og fått økonomien under kontroll. Litt under halvparten av de som er i LAR eier sine egne hus ved hjelp av startlån, sier Hoås.
Arne om Housing First: - Det beste som har skjedd meg
Ser helheten
- Det er viktig å se helheten, både brukernes og den større samfunnsnytten av de tiltakene vi gjør. Vi jobber tverrfaglig og møtes ofte. Vi kjenner hverandre godt, og det er lav terskel for å ta kontakt med hverandre hvis man har behov for å drøfte noe. Det gjør at vi kan gå tidlig inn og forebygge, sier Marte Berekvam, enhetsleder i Suldal hjemmetjeneste.
I Suldal kommune er psykisk helsevern en del av hjemmetjenesten, og ligger under samme paraply som hjemmesykepleie.
Lange avstander
Suldal er Rogalands største kommune, og inneholder syv grender. For å nå disse grendene, må man krysse flere fjorder. Hjemmetjenesten bruker rundt en tredjedel av arbeidstiden sin i bilen. Spesialisthelsetjenesten har opp til to timers reisevei for å komme hjem til noen av brukerne.
- Vi er godt vant med å kjøre mye. Heldigvis er vi ganske godt bemannet i forhold til mange andre kommuner, sier Hoås.
Fact-team i rurale strøk: - Slik jobber vi i Lofoten
Driver brukermedvirkning på ordentlig
Berekvam trekker frem brukermedvirkning som en annen faktor som gjør tjenestene gode. Kommunen legger "Brukertilfredsundersøkelsen" til grunn for utvikling av tjenestene.
- Vi driver med brukermedvirkning på ordentlig. Vi er lydhøre og prøver hele tiden å høre hva brukerne ønsker. Hvis de vil at vi skal komme hjem til dem, så gjør vi det. Alt skjer der brukeren helst ønsker det selv. Og ønsker brukeren en tur til legen, hjelper vi dem med kontakt, sier hun, og legger til at de samarbeider mye med Mental Helse.
- Og så har vi en kommuneadministrasjon som er lydhøre og som ser muligheter, legger Hoås til.
- De har blant annet satt av midler til kjøp av institusjonsplasser i påvente av offentlig tilbud. Da har vi mulighet til å ta det der og da i stedet for å vente i mange måneder. Kommunen har en administrasjon som virkelig ser nytten av det vi har jobbet med og innføre effektive tiltak for å stoppe eskalering, sier han.
En gjennomtrengende respekt
Andre tiltak kommunen har for denne gruppen, er dagsenter med ulike aktiviteter, et ukentlig gratis, varmt måltid, sommerleir, hesteterapi og trening. Snart håper de også å få en musikkterapeut på plass.
Men kanskje det aller viktigste, er en gjennomtrengende respekt for brukerne.
- Dette er mennesker på lik linje med oss. Noen har vært uheldige og trådd litt skeivt. Det handler om å hjelpe dem tilbake på en god måte og på deres premisser. Vi skal ikke gå foran dem, men ved siden, sier Hoås, og legger til at alle brukerne har direktenummeret hans.
- Jeg er tilgjengelig på telefon og SMS kveld og helg. Det går fint, så lenge det ikke blir misbrukt, og det blir det ikke. Føler de at de må ha hjelp der og da, setter de pris på muligheten til å kunne kontakte meg.
- Dette er en type fleksibilitet som går langt utover det arbeidsgiver forventer. Du må huske å ta litt fri også, da, sier Berekvam.