«Generasjon lydig» er en sykt flink ungdomsgenerasjon. Kanskje fordi alvoret starter så tidlig. Slutter man på skolen som 15-16-åring, kan man se langt etter arbeid. Videregående skolegang er et krav. Fritiden er heller ikke som før. Ingen henger på hjørnet, flere spiller på gutterommet. Sosiale medier, med bilder og film, gjør det risikabelt å miste kontrollen, dumme seg ut. Så dagens ungdom utagerer i liten grad på tradisjonelt ungdoms-vis. De er lovlydige og ruser seg ikke. Stort sett. Derimot øker forekomsten av søvnvansker og stressrelaterte lidelser.
Morgendagens alkoholproblem på sykehjem
Dette var gjennomgangsmelodien i foredrag på både Schizofrenidagene i Stavanger og konferansen «Te ka slags nøtte?» i Narvik i høst.
![Willy Pedersen_UiO_340 bredde](/globalassets/aktuelt-og-artikler/willy-pedersen_uio_340-bredde.jpg?width=502&scale=both)
– Tradisjonelt har vi bekymret oss for ungdommen. Men det er en sterk nedgang blant ungdom mellom 14 og 17 som har vært tydelig beruset. Derimot øker alkoholkonsumet, særlig vinkonsumet, blant folk over 50. Morgendagens alkoholproblemer finner vi blant de eldre. Sykehjemmene vil bli en viktig arena for tiltak, sa professor Willy Pedersen da han holdt foredrag om nye perspektiver på rus og rusmidler i Narvik.
Les også: Bittersøtt om ungdom og rus
Tobakk som klassestempel
Færre ungdom drikker, og færre røyker. Men noen har fremdeles røyken som daglig følgesvenn. Undersøkelser som Ungdata viser at ungdom som røyker daglig, utgjør de svakeste i samfunnet. De har flest sosioøkonomiske utfordringer, mest problemer på skolen og foreldre med lav utdanning. Også eldre dagligrøykere har lavere sosioøkonomisk profil enn folk som ikke røyker. Professor Pedersen mener tobakk er det området hvor klassestempelet er tydeligst.
– Er dagens politiske virkemidler treffsikre ovenfor den svakeste gruppen i samfunnet? undret han.
Les også: Avliver flink-pike myte
Ingen skremselspropaganda mot alkohol
Pedersen viste til at skremselspropaganda mot tobakk er akseptert i det offentlige forebyggingsarbeidet både i Norge og internasjonalt. Videre påpekte at han internasjonale studier viser at alkohol tar nesten like mange leveår som tobakk.
– Hvorfor ser vi da ikke skrekkbilder av skrumplever og bilvrak når alkohol profileres? Hvorfor er det ikke advarsler på vinflaskene? Kanskje er det vanskelig å ha en aggressiv alkoholpolitikk når ikke ungdom er målgruppen. Er det vanskeligere å legge restriksjoner for en eldre, velutdannet, vindrikkende middelklasse? spurte Pedersen.
Les også: Er eldre og rus tabu?
Nye arenaer for rus
![Egon_Hagen_340 bredde](/globalassets/aktuelt-og-artikler/egon_hagen_340-bredde.jpg?width=502&scale=both)
På Schizofrenidagene i Stavanger holdt psykolog Egon Hagen, forsker ved Universitetet i Stavanger, foredrag om «Rus – til glede og fortvilelse». Også Hagen pekte til at alkoholkonsumet øker mest blant de eldre. Han var opptatt av at alkoholen har gjort inntog på nye arenaer. Nå er alkohol en naturlig del av jobbarrangement, syklubb og fisketur. Det er et glass vin mens man lager mat, det er en dram på tur i skogen. Ikke minst er det vin på hytta.
– Prøv selv. Reis på hytta ei helg uten vin, påpekte Hagen.
Alkoholkonsumet er både en velstandsindikator og en helseutfordring, mente Hagen.
– Det økte alkoholkonsumet er både et uttrykk for at vi har det bra og et varselsignal. Når flere drikker mer og oftere enn før, vil det også være flere som utvikler en ruslidelse.
Se ROP-TV: Egon Hagen: Hjernen og avhengighet